![](https://www.telegram.ee/wp-content/uploads/2019/11/telegram.png)
20. juuni 2024 kell 14:00
Foto: 40026676 © Solarseven | Dreamstime.com
Üha enam inimesi otsustab uudiseid enam mitte vaadata, kirjeldades neid kui masendavate, üheülbaliste ja igavatena, näitab ülemaailmne uuring. Oxfordi ülikooli Reutersi instituudi raporti kohaselt ütles peaaegu neli inimest 10-st (39%) kogu maailmast, et nad väldivad uudiseid mõnikord või sageli, võrreldes 29%-ga 2017. aastal. Sõjad Ukrainas ja Lähis-Idas võisid kaasa aidata inimeste soovile uudised välja lülitada, ütlesid raporti autorid.
See on oluline uuring, sest tõstatab ka muid küsimusi selle kohta, kas inimesed usaldavad seda, mida neile räägitakse. Ilmselt usaldab uudiseid endiselt 40% inimestest, kuid plandeemia ajal oli see arv väidetavalt 44%. Mõlemad arvud viitavad sellele, et üle poole inimestest ei usalda uudiseid või ei oska öelda. Kui aga järjest vähem inimesi viitsib isegi uudiseid vaadata, kuulata või lugeda, on see märkimisväärne muutus.
Raporti kohaselt on uudiste vältimine praegu rekordiliselt kõrgel tasemel
Selle aasta digitaaluudiste aruande jaoks küsitles YouGov jaanuaris ja veebruaris kokku 94 943 täiskasvanut 47 riigis. See on ajal, mil miljardid inimesed üle maailma on käinud riiklikel ja piirkondlikel valimistel hääletamas. Aruandes leiti, et valimised on praegu suurendanud huvi uudiste vastu mõnes riigis, sealhulgas Ameerika Ühendriikides.
Üldine trend jääb uuringu kohaselt siiski kindlalt allapoole. Üle maailma ütles 46% inimestest, et nad on uudistest väga või äärmiselt huvitatud – 2017. aastal oli see näitaja 63%. Ühendkuningriigis on alates 2015. aastast huvi uudiste vastu vähenenud peaaegu poole võrra.
“Uudiste sisu on ilmselgelt olnud viimastel aastatel eriti raske,” ütles raporti juhtiv autor Nic Newman BBC Newsile. “Maailmas on olnud pandeemia [ja] sõjad, nii et see on üsna loomulik reaktsioon, et inimesed väldivad uudiseid, olgu siis oma vaimse tervise kaitsmiseks või lihtsalt soovist eluga edasi minna.”
Newman ütles, et need, kes otsustavad uudiseid valikuliselt vältida, teevad seda sageli ka seetõttu, et tunnevad end “jõuetuna”. “Need on inimesed, kes tunnevad, et neil ei ole maailmas toimuvate suurte protsesside üle mingit võimu,” ütles ta.
Ta lisas, et mõned inimesed tunnevad end uudiste rohkusest üha enam hämmingus ja segaduses olevat, samas kui teised tunnevad end poliitikast väsinuna. Aruande kohaselt tundsid naised ja nooremad inimesed end uudiste hulgast suurema tõenäosusega kurnatuna.
Usaldus uudiste vastu püsib samal ajal stabiilselt 40%, kuid üldiselt on see siiski 4% madalam kui koroonapettuse haripunktis, näitas uuring.
Ühendkuningriigis tõusis usaldus uudiste vastu sel aastal veidi, 36%-ni, kuid jääb umbes 15 protsenti madalamaks kui enne 2016. aasta Brexiti referendumit.
TikTok edestab Twitterit
Aruandes leiti, et traditsiooniliste uudisteallikate, nagu televisioon ja trükised, vaatajaskond on viimase kümnendi jooksul järsult langenud, kusjuures nooremad inimesed eelistavad saada uudiseid veebis või sotsiaalmeedia kaudu.
Ühendkuningriigis ütles peaaegu kolmveerand inimestest (73%), et saavad uudiseid veebist, samas kui televisioonis on vastav näitaja 50% ja trükised vaid 14%.
Kõige olulisem uudiste sotsiaalmeedia platvorm on endiselt Facebook, kuigi see on pikaajalises languses.
YouTube ja WhatsApp jäävad paljude jaoks olulisteks uudisteallikateks, samas kui TikTok on tõusuteel ja on nüüd esimest korda X-st (endine Twitterist) möödunud.
13 protsenti inimestest kasutab videote jagamise rakendust uudiste jaoks, võrreldes 10 protsendiga, kes kasutavad X-i.
TikToki näitaja on 18–24-aastaste seas kogu maailmas veelgi kõrgem, 23%.
Nende muutustega seoses on video muutumas olulisemaks veebiuudiste allikaks, eriti nooremate rühmade puhul. Aruande kohaselt on lühiuudiste videod kõige köitvamad. “Tarbijad võtavad video omaks, kuna seda on lihtne kasutada ja see pakub laias valikus asjakohast ja kaasahaaravat sisu,” ütles Newman.
“Kuid paljud traditsioonilised uudistetoimetused on endiselt kinni tekstipõhises kultuuris ja näevad vaeva oma jutuvestmise kohandamisega.”
Aruandes öeldakse, et kirjastajate jaoks on uudiste taskuhäälingusaade hea koht. Kuid see on “üldiselt vähemuse tegevus”, mis köidab peamiselt haritud publikut.
Allikas: bbc.com
Tõlkis Hando Tõnumaa
Kommentaarid
Kommentaare lugeda ja kommenteerida saavad vaid Minu Telegrami tellinud kasutajad. Tellimuse esitamiseks kliki siia või logi sisse siit.